Od bolesti koje se prenose putem hrane na godišnjem nivou oboli oko 600 miliona ljudi u svetu, a prevare u vezi sa hranom u Srbiji nisu u potpunosti zakonski regulisane i sankcionisane, pokazuje revizija Državne revizorske institucije. Revizijom je utvrđeno i da ne postoji obaveza obaveštavanja javnosti o utvrđenim prevarama u vezi sa hranom, te je DRI dala preporuku Ministarstvu poljoprivrede da se u okviru zakonske regulative uvede termin ”prevare u vezi sa hranom”
Od bolesti koje se prenose putem hrane na godišnjem nivou oboli oko 600 miliona ljudi u svetu, a prevare u vezi sa hranom u Srbiji nisu u potpunosti zakonski regulisane i sankcionisane, te je najveća obmana potrošača kod proizvoda kao što su čokolade, sokovi, kafa, med, sir, crni hleb i rakija, pokazuje revizija Državne revizorske institucije.
Cilj revizije je bio da se utvrdi u kojoj meri su nadležni organi 2023. godine efektivno uspostavili sistem bezbednosti hrane u Srbiji i da li postoji prostor za unapređenje, a izveštaj iz ove oblasti je rađen prvi put. Revizijom je utvrđeno i da ne postoji obaveza obaveštavanja javnosti o utvrđenim prevarama u vezi sa hranom, te je DRI dala preporuku Ministarstvu poljoprivrede da se u okviru zakonske regulative uvede termin ”prevare u vezi sa hranom”.
Predsednik Državne revizorske institucije i generalni državni revizor Duško Pejović izjavio je na predstavljanju izveštaja da je za zaštitu života i zdravlja stanovništva od primarnog značaja korišćenje higijenski ispravne hrane. ”Da bi se to obezbedilo, potrebno je urediti sistem proizvodnje, prometa, kontrole i potrošnje hrane, bilo da se radi o hrani domaćeg porekla ili hrani koja potiče iz uvoza”, kazao je Pejović.
Prvi zaključci ukazuju da planski i zakonodavni okvir u oblasti bezbednosti hrane nisu u potpunosti uspostavljeni, kao i da prevare u vezi sa hranom nisu u potpunosti zakonski regulisane i sankcionisane, što dovodi do negativne percepcije potrošača o sistemu bezbednosti hrane.
Viši savetnik u reviziji DRI Aleksandar Gligorijević rekao je da su inspekcijske službe utvrdile obmane potrošača kod proizvoda kao što su čokolada, kafa, med, sir, crni hleb i rakija. ”Obmane su najčešće kod čokolade, koja se zapravo predstavlja kao čokolada, a najčešće je to šećerna tabla. Sokovi koji ne sadrže određeni nivo voća, kao što je navedeno u deklaraciji proizvoda, kafa koja sadrži surogate, kao i med kome se dodaje glukozno-fruktozni sirup”, navodi Gligorijević.
Drugi zaključak ukazuje da institucionalni okvir predviđen Zakonom o bezbednosti hrane nije efektivno uspostavljen, a aktivnosti Stručnog saveta, osnovanog 2017. godine, nisu doprinele proceni rizika u oblasti bezbednosti hrane na nacionalnom nivou.
Jedan od problema jeste i nedostatak kontinuiteta u monitoringu hrane.